![](https://n1info.ba/wp-content/uploads/2024/02/27/1709036975-2024-02-26T163410Z_556408258_RC2O96AITEFT_RTRMADP_3_NATO-NORDICS-SWEDEN-SECURITY-750x551.jpg)
Prije samo nekoliko mjeseci činilo se da je članstvo Švedske u NATO-u daleko od toga da bude gotova stvar. Nakon što je zemlja podnijela za pridruživanje u maju 2022. nakon početka ruske invazije na Ukrajinu, činilo se da bi Stockholm mogao biti beskrajno na čekanju. I dok je Finska, koja je podnijela zahtjev za članstvo u savezu u isto vrijeme kao i susjedna Švedska, postala članica rekordnom brzinom prošlog aprila, Švedska je bila zapela u diplomatskoj močvari.
Prošlog ljeta nekoliko slučajeva spaljivanja Kur'ana u Švedskoj rasplamsao je veze s Turskom, zbog čega je “da” iz Ankare izgledalo malo vjerovatno, a ponekad i nezamislivo. A nedavno, u septembru prošle godine, vlada Viktora Orbana bila je upletena u javni rat riječima sa Švedskom zbog kritika mađarske demokracije i nastave u švedskim školama. Krajem prošlog mjeseca, nakon što je turski parlament dao zeleno svjetlo Švedskoj, mađarski premijer je i dalje potencirao pregovore u javnom pismu svom švedskom kolegi Ulfu Kristerssonu.
Sada je to sve historija. Gotovo dvogodišnja igra čekanja završila je prošle sedmice kada je mađarska vladajuća stranka Fidesz najavila da će to pitanje pokrenuti u parlamentu. U petak su Kristersson i Orbán stajali rame uz rame otkrivajući vojni sporazum koji je Mađarskoj omogućio kupnju četiri Gripena od Švedske i izjavlili da su, iako se još uvijek ne slažu oko svega, “spremni umrijeti jedan za drugoga”. U ponedjeljak je mađarski parlament konačno izglasao članstvo te skandinavske zemlje.
Pod uslovom da sva administracija između Mađarske i Washingtona radi po planu, moglo bi biti pitanje dana prije nego što se švedska zastava zavijori ispred sjedišta NATO-a u Briselu. Ali šta će to značiti za Švedsku i svijet?
Za NATO savez to znači pristup teritoriju Švedske i pretvaranje Baltika u “NATO more” okruženo zemljama članicama.
Emma Rosengren, istraživačica na Švedskom institutu za međunarodne poslove, rekla je da će Švedska vjerovatno služiti kao logističko središte za planiranje odbrane, “uključujući prijevoz osoblja i materijala do zamišljene buduće ratne fronte”.
A šta je sa Švedskom? Mjesecima se zemlja pripremala za ovaj trenutak, ponašajući se gotovo kao da je već punopravna članica NATO-a. Potpisala je ugovor sa SAD-om koji daje puni pristup 17 svojih vojnih baza, započela je integraciju u NATO i čak najavila planove za slanje snaga u Latviju.
Za historijski neutralnu zemlju, to označava dramatičnu promjenu nacionalnog identiteta. Kristersson je u januaru upozorio Šveđane – koji su navikli sebe doživljavati kao miroljubivu naciju – da se pripreme za mogućnost rata i zemlja je ponovno pokrenula obaveznu građansku dužnost, oblik državne službe koji je bio ukinut nakon hladnog rata. Mali dio stanovništva bit će pozvan u vojnu službu protiv svoje volje. Članstvo u NATO-u također znači povećanu potrošnju za odbranu.
Za glasače socijaldemokrata ovaj će potez označiti posebno upečatljiv odmak. Ideja o članstvu u NATO-u dugo se smatrala nezamislivom u stranci, a bivši ministar odbrane, Peter Hultqvist, izjavio je u jesen 2021. da može garantirati da nikada neće sudjelovati u procesu pridruživanja NATO-u.
Samo nekoliko mjeseci kasnije, dok je ruska invazija dovela do dramatičnog pomaka u javnom mnijenju i među političkim strankama, čelnica socijaldemokrata, tadašnja premijerka Magdalena Andersson, pokrenula je proces članstva Švedske.
Magnus Hjort, glavni direktor švedske agencije za psihološku odbranu, opisao je to kao povijesni trenutak za zemlju. Robert Dalsjö, direktor istraživanja u Švedskoj agenciji za odbrambena istraživanja, rekao je da bi mađarski glas mogao učiniti Švedsku članicom NATO-a do kraja sedmice. Rekao je da savez već ima pripremljen i jarbol za zastavu.
Na makro-nivou, rekao je Dalsjö, ovaj je korak bio dio nečeg mnogo većeg, dovršavajući švedski “dugi oproštaj od neutralnosti” – proces koji je započeo na kraju hladnog rata kada je zemlja odustala od etikete i podnijela zahtjev za članstvo u EU.
Za Kristerssona, umjerenog lidera švedske vladajuće koalicije desnog centra, nad kojim problem NATO-a visi otkako je postao premijer u oktobru 2022., bit će to veliko olakšanje.
S obzirom na to da se njegova Umjerena stranka suočava s relativno niskim ocjenama anketa – vode socijaldemokrati, a slijede krajnje desničarski Švedski demokrati – to ga snažnije stavlja na svjetsku pozornicu kao ključnog igrača u novoj nordijskoj bazi moći. A uklanjanje NATO-a s popisa zadataka bio je ključni prioritet za njegovu vladu, ostavljajući više vremena za domaća pitanja kao što je zločin bandi.
Program N1 televizije možete pratiti UŽIVO na ovom linku kao i putem aplikacija za Android|iPhone/iPad
Kakvo je tvoje mišljenje o ovome?
Budi prvi koji će ostaviti komentar!